Valtimotautien kokonaisriskiin vaikuttavat tekijät - Schwarz, Jonatan (My University, 2026)
Opinnäytetyön aiheena on valtimotautien kokonaisriskiin vaikuttavat tekijät. Tavoitteena on selvittää, onko valtimotautien kokonaisriskin arvioinnilla yhteys henkilön elämäntapoihin ja depressio-oireiden esiintyvyyteen. Vaikka ateroskleroottisten valtimotautien ilmaantuvuus ja kuolleisuus ovat laskussa monissa Euroopan maissa, ne ovat edelleen merkittävä sairastuvuuden ja kuolleisuuden syy. Valtimotautien varhainen tunnistaminen ja seulonta on perusteltua, sillä ennaltaehkäisevät toimet ovat tutkitusti kustannustehokkaampia verrattuna pitkälle edenneiden sairauksien hoidosta aiheutuviin kokonaiskustannuksiin. Valtimotautien riskin ennustamismallit ovat tärkeä työkalu sairastumattomien potilaiden tunnistamisessa ja hoidon aloituksessa. Ne mahdollistavat kokonaisvaltaisen potilaskohtaisen riskin arvion ja auttavat myös tarpeettoman hoidon tunnistamisessa ja lopettamisessa. Tässä kirjallisuuskatsauksessa käsitellyissä riskin ennustamismalleissa suurimmat erot havaitaan päätetapahtumien määrittelyssä, aineiston koossa, sisällytetyissä riskitekijöissä ja kohdeväestössä. Uudemmat mallit ovat aiempia tarkempia ja ennustavat kuolemanriskin ohella myös muuhun kuin kuolemaan johtavia valtimotautitapahtumia. Tutkielmassa käytetään Harmonica-projektin potilasaineistoa. Aineisto perustuu Harjavallassa ja Kokemäellä vv. 2005–2007 toteutettuun 45–70-vuotiaiden kuntalaisten valtimotautien riskitekijöiden seulontaprojektiin. Tähän tutkielmaan valittiin ne 2152 henkilöä, jotka olivat täyttäneet kyselykaavakkeet täydellisesti. Aineistosta on poissuljettu ne henkilöt, joilla oli jo aiemmin todettu valtimotauti tai diabetes, jotta saatiin primaaripreventio-otos väestöstä. Projektissa seurattiin alkoholin käyttöä (AUDIT-kysely), tupakointia, elämänlaatua (SF36-kysely), depressio-oireiden esiintyvyyttä (Beckin depressioasteikko) ja vapaa-ajan liikuntaa. Tutkimushenkilöt luokiteltiin valtimotautien kokonaisriskin (SCORE) mukaan matalan (<5 %) ja korkean (≥5 %) sairastumisriskin ryhmiin. Suuren riskin potilaat kuluttivat enemmän alkoholia ja liikkuivat vähemmän kuin pienen riskin potilaat. Suuren riskin ryhmällä oli myös korkeammat BDI-pisteet. LDL- ja triglyseriditasot olivat suuren riskin potilailla suuremmat ja HDL-taso pienempi kuin pienen riskin potilailla. Myös verensokerin kahden tunnin sokerirasitus- ja paastoarvo olivat suuren riskin potilailla suuremmat pienien riskin ryhmään verrattuna. Havaitut erot heijastavat sukupuolten välisiä elintapaeroja: suuren riskin ryhmä koostui pääosin miehistä, kun taas pienen riskin ryhmässä korostui naisten osuus. Olen hyödyntänyt opinnäytetyössä tekoälytyökaluja ChatGPT 5.1-5.3 (käytetty 1.2.2026) ja Googlen Gemini 1.5 Pro ja 3 Flash (käytetty 17.4.2026). Käytin tekoälytyökaluja kielenhuollossa ja vieraskielisten tekstien kääntämisen tukena. Lisäksi hyödynsin tekoälyä ideoinnissa ja lähteiden etsimisessä. Olen varmistanut ehdotusten oikeellisuuden tarkastelemalla tietoa ja sen tarjoamia linkkejä kriittisesti ja etsimällä tietoa muista lähteistä.
Keywords: valtimotaudit; SCORE; FINRISKI