Mielenterveysverkkopalvelun koettu hyödyllisyys ja helppokäyttöisyys mielenterveys- ja päihdejärjestöjen näkökulmasta - Rosenblad, Maria (My University, 2021)
Digitalisaation myötä niin asiakkaiden kuin mielenterveysalalla työskentelevien ammattilaisten saataville on tullut erilaisia digitaalisia mielenterveyspalveluita, kuten mielenterveysverkkopalveluita. Ammattilaisten asenteet voivat kuitenkin vaikuttaa digitaalisten palveluiden käyttöön edistävästi tai estävästi. Toistaiseksi mielenterveys- ja päihdejärjestöissä työskentelevien ammattilaisten asenteista mielenterveysverkkopalveluita kohtaan ei ole tutkimusta. Ammattilaisten asenteita voidaan tarkastella teknologian hyväksymismallin (TAM) avulla digitaalisten palveluiden hyödyllisyyden ja helppokäyttöisyyden näkökulmasta. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata, miten mielenterveys- ja päihdejärjestöissä työskentelevät ammattilaiset hyödynsivät mielenterveysverkkopalvelua, miten hyödylliseksi ja helppokäyttöiseksi se koettiin sekä kehitysehdotuksia mielenterveysverkkopalvelua varten. Tutkimuksen tavoitteena on edistää digitaalisten palveluiden käyttöä mielenterveystyössä ja järjestökentällä sekä tarjota tietoa, jonka avulla digitaalisia verkkopalveluja voidaan kehittää vastaamaan entistä paremmin ammattilaisten tarpeisiin. Tutkimuksen otos koostui Varsinais-Suomen alueella toimivista mielenterveys- ja päihdejärjestöissä työskentelevistä ammattilaisista (n= 43). Tutkimus toteutettiin sähköisenä kyselynä. Kysely muodostui mielenterveysverkkopalvelun hyödyntämistä kartoittavista kysymyksistä ja TAM-malliin pohjautuvista mittareista. Aineisto analysoitiin kuvailevilla tilastollisilla menetelmillä tarkastelemalla frekvenssi- ja prosenttijakaumia sekä käyttämällä soveltuvia tilastollisia testejä kuten riippumattomien otosten t-testiä, Kruskall-Wallisin testiä, Mann-Whitneyn U-testiä ja Spearmanin järjestyskorrelaatiokerrointa. Vastaajista 70 % (n= 30) käytti mielenterveysverkkopalvelua ja se koettiin hyödylliseksi ja helppokäyttöiseksi. Verkkopalvelua käytettiin eniten tiedonhakuun ja asiakasohjauksen työvälineenä. Taustamuuttujien ja koetun hyödyllisyyden tai helppokäyttöisyyden välillä ei havaittu tilastollisesti merkitsevää yhteyttä. Mielenterveysverkkopalvelun hyödyllisyyden ja helppokäyttöisyyden välillä havaittiin voimakas positiivinen korrelaatio (𝑟𝑠= 0.75), joka oli tilastollisesti merkitsevä (p< 0.01). Mielenterveysverkkopalvelulle on tulosten perusteella tarvetta mielenterveys- ja päihdejärjestöissä työskentelevien ammattilaisten keskuudessa. Mielenterveysverkkopalvelua tulisi markkinoida enemmän, jotta ammattilaisten olisi mahdollista hyödyntää verkkopalvelua kokonaisvaltaisemmin. Digitaalisten palveluiden hyödyllisyys, helppokäyttöisyys ja niiden vastaavuus ammattilaisten tarpeisiin, edistävät palveluiden käyttöä mielenterveystyössä.

Digitalization has made E-mental health services such as mental health websites available for clients and professionals working in mental health field. The attitudes of professionals can affect the use and utilization of these services. However, there isn't much knowledge of the attitudes towards mental health websites by professionals working in mental health organizations. The attitudes of professionals can be investigated by exploring the perceived usefulness and perceived ease of use of a technology based on the Technology Acceptance Model (TAM). The purpose of this study was to describe how professionals in mental health organizations utilize a mental health website, the perceived usefulness (PU) and perceived ease of use (PEOU) of the website and possible suggestions for improvement for the website. The aim of this study is to facilitate the use of E-mental health services in the mental health field and provide knowledge that can be used to improve these services to better fit the needs of mental health professionals. A descriptive online survey was conducted using a structured survey instrument based on PU and PEOU of the Technology Acceptance Model. The survey was distributed to 43 professionals working in mental health organizations in Western Finland. The data was analyzed using descriptive statistics and applicable statistical tests (e.g. independent samples t-test, the Kruskall-Wallis test and Mann-Whitney U-test and Spearman's correlation coefficient). 70 % (n= 30) of the participants used the mental health website and it was perceived useful and easy to use. The website was mostly used for searching information and as a tool in client meetings. No statistical significance was found between background variables and PU or PEOU. However, there were statistically significant (p < 0.01) strong positive correlation (𝑟𝑠= 0.75) found between PU and PEOU. Results show that there is a need for a mental health website among the mental health professionals working in mental health organizations. Efforts should be made in marketing the mental health website in order for the professionals to use it more comprehensively. E-Mental health services that are useful, easy to use and fit the needs of professionals, help facilitate the use of these services in the mental health field.
Keywords: digitaalinen teknologia, mielenterveysjärjestöt, mielenterveys, kyselytutkimus