Joustavan resursoinnin mallin yhteys raportoituihin vaaratapahtumiin terveydenhuollossa - Jalo, Ville (My University, 2023)
Terveydenhuollon työantajan keskeisiä tehtäviä on tuottaa laadukkaita ja turvallisia terveyspalveluita. Terveyspalveluiden tulee olla hoidettu asianmukaisesti huolehtien toiminnan riittävistä resursseista myös äkillisissä kuormitustilanteiden muutoksissa ja henkilöstöpoissaoloissa. Päivittäisen työntekijäresursoinnin turvaaminen on työnantajalle merkittävä haaste alan vetovoiman laskiessa ja hoitotyöntekijöitä koskettavassa työvoimapulassa. Yksi keino vastata haasteeseen on hyödyntää organisaation omaa henkilökuntaa joustavasti resurssitarpeeseen perustuen käyttäen varahenkilöstöä tai lainavuoroa. Tästä käytetään nimitystä joustavan resursoinnin malli. Tämän retrospektiivisen rekisteritutkimuksen tarkoituksena on kuvata joustavan resursoinnin mallin käytön yhteyttä tutkimusorganisaation raportoimiin vaaratapahtumiin. Tutkimuksen aineisto kerättiin Keski-Suomen Sairaala Novan Sairaalapalveluiden palvelualueen sisätautien ja kuntoutuksen erikoisaloihin erikoistuneista yksiköistä (n=3). Tutkimuksessa tarkasteltiin tutkimusyksiköiden vaaratapahtumailmoitukset HaiPro-vaaratapahtumailmoitusjärjestelmästä (n=120) sekä vara- ja lainahenkilöstön käyttö Resurssipankista 1.3.-31.5.2019 väliseltä ajalta. Tutkimusyksiköiden esihenkilöiltä kerättiin tieto yksiköiden työvuorosuunnittelun normaaliasetelmasta. Tutkimus toteutettiin valtaosin määrällisenä tutkimuksena. Päivittäisen resursoinnin ja kategoristen selittävien muuttujien välinen yhteys tutkittiin käyttämällä Khiin neliötestiä ja Fisherin tarkkaa testiä. Suuriin ristiintaulukointeihin käytettiin Monte Carlo -simulaatiota. Kvalitatiivinen aineisto koostui vaaratapahtumailmoitusten avoimista kohdista, jotka analysoitiin deduktiivisella sisällönanalyysillä teemoittelemalla sisältö vaaratapahtuman tyypin mukaisiin pääkategorioihin. Varahenkilöstön tai muiden sijaisjärjestelyiden osalta ei löydetty tilastollisesti merkitseviä eroja tai minkäänlaista suuntausta, joka osoittaisi joustavan resursoinnin mallin käytön yhteyden terveydenhuollon vaaratapahtumien määrään, tyyppiin tai vakavuuteen. Tutkimuksessa havaittiin kolme tilastollisesti merkitsevää eroa normaalin vuorovahvuuden ja henkilöstövajausryhmien välillä. Nämä olivat vaaratapahtuman luonne, ajankohta sekä tapahtumaolosuhteet ja niihin vaikuttavien tekijöiden osalta potilas ja läheiset osa-alue. Tulokset ryhmien väillä olivat ristiriitaiset. Näiden kliininen merkitys on kuitenkin vain suuntaa antava aineiston pienen koon vuoksi. Lisäksi vuorot, joissa oli henkilöstövajaus, vaaratapahtuman aiheuttamat seuraukset potilaalle eivät olleet tiedossa huomattavasti useammin. Ero normaalin vuorovahvuuden työvuoroihin oli tilastollisesti merkitsevä. Jatkossa olisi tärkeää tutkia joustavan resursoinnin mallia laajemmalla otannalla. Tässä tulisi huomioida myös hoitotyöntekijöiden koulutus ja osaamistaso sekä potilaiden hoidon vaativuus, jotta voitaisiin tarkemmin ymmärtää eri terveydenhuoltoresursointiratkaisujen yhteys potilasturvallisuuteen ja terveydenhuollon vaaratapahtumiin.

One of the key tasks of a healthcare employer is to provide high-quality and safe health services. Health services must be managed properly, ensuring that adequate resources are available for operations, even in the event of sudden changes in workload and staff absences. Ensuring daily staffing levels is a major challenge for employers in a context of declining attractiveness of the sector and labor shortages affecting care workers. One way to meet this challenge is to make flexible use of the organization’s own staff, based on resource needs, using float pool nurses or floating nurses. This is referred to as the flexible resourcing model. The purpose of this retrospective registry research is to describe the relationship between the use of the flexible resourcing model and the incidents reported by the research organization. Data for the study were collected from units specializing in internal medicine and rehabilitation in the Hospital Services Service Area of Central Finland Hospital Nova (n=3). This study researched the incident reports from the HaiPro incident reporting system (n=120) and the use of the Resurssipankki by float pool nurses and floating nurses from March 1 to May 31, 2019, in the study units. Information on the normal shift scheduling of the units was collected from the nursing supervisors of the study units. The survey was conducted as a predominantly quantitative study. The relationship between daily resourcing and categorical explanatory variables was examined using Chi-square test and Fisher's exact test. Monte Carlo simulation was used for large cross tabulations. The qualitative data consisted of open items from the incident reports, which were analyzed using deductive content analysis by thematizing the content into main categories according to the type of incident. No statistically significant differences or any trend were found for the use of float pool nurses or other substitute arrangements that would indicate an association of the use of the flexible resourcing model with the number, type, or severity of health care incidents. The study found three statistically significant differences between the normal shift workload and the staff injury groups. These were the nature of the incident, the time of the incident, and the circumstances of the incident, with the patient and beloved subcategory influencing these factors. The results between the groups were mixed. However, the clinical significance of these is only indicative due to the small size of the data. In addition, shifts with staff shortages were significantly more likely to be unaware of the consequences of the incident for the patient. The difference compared to normal shifts was statistically significant. It would be important in the future to study the flexible resourcing model with a larger sample. This should also consider the training and skill level of nursing staff and the complexity of patient care to better understand the relationship between different health care resourcing solutions and patient safety and health care incidents.
Keywords: joustavan resursoinnin malli, varahenkilöstö, lainavuoro, potilasturvallisuus, terveydenhuollon vaaratapahtuma, the flexible resourcing model, float pool nurses, floating nurses, patient safety, healthcare incident