Non-obstruktiivisen atsoospermian vaikutus alkiolaatuun - Pinomäki, Sanni (My University, 2024)
Tahattomasta lapsettomuudesta kärsii jossain vaiheessa elämäänsä noin 15 % hedelmällisessä iässä olevista pareista. Arviolta 30–40 % lapsettomuutta selittävistä syistä johtuu pelkästään miehestä. Vaikeimmassa miehen hedelmättömyydessä, non-obstruktiivisessa atsoospermiassa (NOA), potilaan siittiötuotanto on vaikeasti häiriintynyt ja se saattaa olla hyvin paikallista. NOA-potilaalta ei yleensä löydetä siittiöitä siemennesteestä. Osalta NOA-potilaita siittiöitä on kuitenkin mahdollista löytää kiveskudoksesta mikrodissektioleikkauksen (MD-TESE) avulla. NOA-potilaiden lapsettomuutta hoidetaan Suomessa pääosin Turun yliopistollisen keskussairaalan (Tyks) lisääntymislääketieteen yksikössä. Tässä työssä tutkittiin Tyksin NOA-potilaiden siittiöillä aikaansaatujen alkioiden alkiolaatua. Verrokkiryhmänä käytettiin alkioita, jotka oli saatu aikaan obstruktiivista atsoospermi-aa (OA) sairastavilta miehiltä, neulabiopsialla (TESA), talteen otetuilla siittiöillä. OA-miesten spermatogeneesi on normaali, mutta siittiöiden pääsy siemennesteeseen on estynyt. NOA:n taustalla on useita eri diagnooseja. Tutkimuksessa selvitettiin, vaikuttaako NOA-miehen taustadiagnoosi munasolujen hedelmöittymiseen ja alkiolaatuun. Lisäksi tutkittiin, vaikuttaako MD-TESE -menetelmällä saatujen siittiöiden määrä alkiolaatuun. Vaikeimmissa NOA-tapauksissa saadaan talteen vain yksittäisiä siittiöitä, eikä käytettäviä siittiöitä päästä mikroinjektiossa valitsemaan morfologian perusteella. Vaikka NOA-potilaiden spermatogeneesi on vaikeasti häiriintynyt, munasolujen hedelmöittyminen ja alkiolaatu eivät eronneet toisistaan NOA-potilaiden ja OA-potilaiden siittiöillä tehtyjen hoitojen välillä. Myöskään NOA-potilaiden eri diagnooseilla ei ollut vaikutusta munasolujen hedelmöittymiseen tai alkiolaatuun. Koska NOA-potilaiden spermatogeneesi on vaikeasti häiriintynyt, löydetään MD-TESE:n avulla usein vain yksittäisiä siittiöitä. Näillä tehdyissä, vaativissa ICSI-hoidoissa, munasolujen hedelmöittyminen ja alkiolaatu oli tilastollisesti huonompi kuin niissä hoidoissa, joissa siittiöitä oli niin paljon, että niistä voitiin valita morfologialtaan parhaat siittiöt mikrohedelmöitykseen. Tieto NOA-potilaan siittiöillä aikaansaatujen alkioiden laatuun vaikuttavista syistä, kuten taustadiagnoosista ja käytettävissä olevien siittiöiden määrästä, auttaa ennustamaan hoidon onnistumisen todennäköisyyttä. Tämä voi auttaa päättämään, hoidetaanko pariskunnan lapsettomuutta omilla vai luovutetuilla sukusoluilla. Tämän tutkimuksen perusteella millekään yksittäiselle NOA-potilasryhmälle ei ole syytä suositella ensisijaisesti lahjasiittiöiden käyttöä, jos omia siittiöitä löydetään MD-TESE:n avulla.
Keywords: alkiolaatu, Non-obstruktiivinen atsoospermia, Obstruktiivinen atsoospermia, Klinefelterin syndrooma (47, XXY), Y-kromosomin mikrodeleetio, Idiopaattinen atsoospermia, miehen vaikea hedelmättömyys, MD-TESE