Alkoholin ongelmallinen käyttö on yleisintä 50-69-vuotiaiden joukossa - Lintonen; Tomi; Ala-Mutka; Eero; Niemelä; Solja; Gunnar; Teemu; Mäkelä; Pia (Finland, 2026)
JOHDANTO. Ongelmallisen alkoholinkäytön yleisyyttä on arvioitu Suomessa riskimittareita käyttämällä. Yhdistämällä haastattelututkimukset tarkempiin, pitempiaikaista alkoholinkäyttöä kuvaaviin laboratorioarvoihin voitaisiin saada tarkempaa tietoa alkoholin kokonaiskulutuksesta. Tällainen laboratoriotutkimus on verinäytteistä määritettävä fosfatidyylietanoli (PEth) -pitoisuus.
AINEISTO JA MENETELMÄT. AUDIT-C-vastaukset saatiin vuoden 2023 Terve Suomi -terveystarkastustutkimuksen 20-79-vuotiailta (n = 5 697) ja veren PEth-pitoisuus saman aineiston 4 879 henkilöltä. Juomatapatutkimuksen haastatteluaineistosta kerättiin tietoa 2 592 henkilön alkoholin kokonaiskulutuksesta, jota arvioitiin portaittaisella juomatiheysmittarilla (graduated frequency, GF).
TULOKSET. AUDIT-C-kyselyn seulontaraja täyttyi 20-79-vuotiaista miehistä 34 %:lla ja naisista 18 %:lla. Terveydenhuollon toimien hälytysrajan (miehillä 280 ja naisilla 140 grammaa alkoholia viikossa) ylitti 5 % miehistä ja 3 % naisista. PEth-raja-arvon vähintään 0,3 µmol/l täytti miehistä 4 % ja naisista 2 %.
PÄÄTELMÄT. Alkoholin riskikäyttö oli yleisintä 60-69-vuotiaiden joukossa, ja heistä valtaosan alkoholinkäyttöä eivät työelämän vaatimukset enää rajoita. Toisaalta 50-59-vuotiaat olivat alkoholia eniten kuluttava ikäryhmä. Etenkin kaikkien 50 vuotta täyttäneiden terveydenhuollossa asioivien alkoholin käyttöä tulisi kartoittaa, oli asioinnin syy mikä tahansa.