Alakouluikäisten lasten fyysinen aktiivisuus ja ravitsemus - Kasula, Eveliina (My University, 2021)
Riittävä liikunta ja terveyttä edistävä ravitsemus ovat keskeisiä tekijöitä monien sairauksien ehkäisyssä. Siksi myös lapsille on laadittu suositukset fyysisestä aktiivisuudesta ja ruuankäytöstä. Tutkielman tavoitteena oli selvittää alakouluikäisten lasten fyysisen aktiivisuuden määrää, osatekijöitä ja niiden yhteyttä toisiinsa sekä lapsen ruokatottumuksiin, ravinnonsaantiin ja kehonkoostumukseen. Alakouluikäisten lasten ravitsemus (AKORA)-tutkimus toteutettiin poikkileikkaustutkimuksena vuosina 2017-2018. Tutkimukseen osallistui 270 6-13-vuotiasta lasta Turun ja Kuopion alueilta. Tämän tutkielman aineisto koostui tutkittavien taustatietokyselyvastauksista, ruokapäiväkirjoista ja ruuankäytön frekvenssikyselyvastauksista. Lisäksi tutkimuskäynnillä mitattiin paino, pituus ja Turussa myös rasvaprosentti. Suurin osa lapsista liikkui runsaasti, sillä 7-18-vuotiaiden liikuntasuositukset toteutuivat 71 %:lla. Lisäksi erittäin korkean ja korkean aktiivisuuden PAI (a leisure time physical activity index)-luokkaan kuului 58 % lapsista. Suositusten mukaisesti liikkuvat lapset liikkuivat useammin urheiluseurassa (p<0,001) ja pihaleikeissä (p<0,001) sekä istuivat vähemmän (p=0,001) kuin lapset, jotka eivät liikkuneet suositusten mukaisesti. Faktorianalyysin perusteella tutkittavat jakautuivat kahteen klusteriin, joista ”enemmän aktiivisilla” liikuntamäärä oli korkeampi ja pihaleikkejä sekä urheiluseuraharrastamista oli useammin. Klusterit olivat yhteneväisiä PAI:n tulosten kanssa (p<0,001). Liikuntasuositusten toteutumisella ei löytynyt riippuvuutta suhteessa lapsen ikään, asuinpaikkaan (Länsi-/Itä-Suomi), sukupuoleen, painoindeksiin, koulumatkojen kulkutapaan, unen määrään tai ruutuaikaan (p>0,05). Suositusten mukaisesti liikkuvilla oli pienempi rasvaprosentti (p<0,001). Vastaava tulos saatiin myös korkeamman PAI:n (p<0,001), useammin urheiluseurassa liikkumisen (p<0,001), enemmän aktiivisten klusteriin kuulumisen (p<0,001) ja vähäisemmän istumisen (p=0,029) suhteen. Enemmän istuvat lapset nukkuivat vähemmän (p=0,011 arkena ja p=0,004 viikonloppuna) kuin vähemmän istuvat. Suositusten mukaisesti liikkuvat lapset saivat ravinnosta enemmän energiaa (p=0,049), proteiinia (p=0,025) ja kuitua (p=0,043). Energiaravintoaineiden osuuksissa energiansaannista tai vitamiinien ja kivennäisaineiden saannissa ei ollut eroja liikuntasuositusten toteutumisen suhteen (p>0,05). Lapset söivät enemmän maitotuotteita (p=0,027) ja kasviksia (p=0,026), jos liikuntasuositukset toteutuivat. Maitotuotteiden osalta saatiin vastaava tulos urheiluseurassa useammin liikkuvilla verrattuna vähemmän urheiluseurassa liikkuviin (p=0,001). Lasten vapaa-ajan liikunnalliset aktiviteetit lisäävät lasten fyysisen aktiivisuuden kokonaismäärää. Korkeammalla liikunnallisella aktiivisuudella on yhteyttä rasvaprosenttiin ja terveelliseen ravitsemukseen jo lapsuusiässä. Lasten fyysistä aktiivisuutta tulisi tukea monin keinoin, kuten pihaleikkipaikkojen rakentamisella, sillä lapsena opitut tavat liikkumisesta ja syömisestä seuraavat usein aikuisikään.
Keywords: Lapset, ravitsemus, liikunta, aktiivisuus