Ulkoympäristönkasvatuksen vaikuttavuus oppivelvollisuuden aikana - Kirjallisuuskatsaus koulujen ulkoympäristön merkityksestä oppilaiden luontosuhteeseen - Kares, Anu (My University, 2026)
Tiivistelmä Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena on tutkia, millainen merkitys koulujen ulkoympäristöillä on lasten ja nuorten arjessa sekä heidän luontosuhteensa, osallisuutensa ja oppimismotivaationsa rakentumisessa oppivelvollisuuden aikana. Tutkimuksessa tarkastellaan lasten suhdetta ulko- ja luontoympäristöihin sekä verrataan luontosuhteen muutosta nykysukupolven ja vanhempien sukupolvien välillä. Lisäksi selvitetään, miten koulujen ulkoympäristöjen virikkeellisyys, lapsinäkyvyys ja lapsuuden konstruktiot ilmenevät koulun toimintakulttuurissa ja oppimisympäristöissä. Tutkimus toteutetaan laadullisena tutkimuksena, jossa aineisto koostuu kirjallisuuskatsauksesta. Aineiston analyysi pohjautuu aineistolähtöiseen sisällönanalyysiin, jossa pyritään antamaan aineistolle puheenvuoro ilman ennakkokäsityksiä. Tutkimuksessa sovelletaan teoreettisena taustana ympäristökasvatuksen, lapsuudentutkimuksen ja koulutussosiologian näkökulmia. Tutkimuksen keskeiset tutkimuskysymykset liittyvät kolmeen teemaan: 1) miten lasten luontosuhde ja koulun ulkoympäristöjen virikkeellisyys ovat muuttuneet verrattuna aiempiin sukupolviin, 2) millä tavoin lapsi ja lapsuus näkyvät koulun ulkoympäristöissä, sekä 3) millainen on lasten suhde ulkoiluun ja ulkona tapahtuvaan toimintaan. Tutkimus tuottaa tietoa koulun ulkoympäristöjen merkityksestä lasten oppimiselle, hyvinvoinnille ja osallisuudelle. Tulokset voivat tukea koulujen kehittämistä siten, että ne vahvistavat lasten luontosuhdetta, lisäävät toiminnallisuutta opetuksessa ja tukevat kestävän kehityksen kasvatustavoitteita. Avainsanat: ympäristökasvatus, ulkoilu, luontosuhde, virikkeellisyys, lapsinäkyvyys, ulkoympäristö, lapsuuden konstruktiot, ekopedagogiikka, kestävä kehitys, kasvatus, ekologia ja opettajuus.

Abstract The aim of this master’s thesis is to examine the significance of school outdoor environments for children and adolescents, focusing on their relationship with nature, participation, and learning motivation during compulsory education. The study explores children’s interactions with outdoor and natural settings and compares changes in nature connection between the current generation and older generations. In addition, the research investigates how the stimulation, visibility of children, and constructions of childhood manifest in school outdoor environments and learning contexts. The study employs a qualitative research design, utilizing a literature review. Data analysis is based on an inductive content analysis approach, allowing the material to “speak for itself” without preconceptions. The theoretical framework draws on environmental education, childhood studies, and sociology of education perspectives. The research addresses three core questions: 1) how children’s relationship with nature and the stimulating qualities of school outdoor environments have changed compared to previous generations, 2) the extent to which children and childhood are visible in school outdoor spaces, and 3) children’s engagement with outdoor activities and their patterns of outdoor play. The findings provide insights into the role of school outdoor environments in supporting children’s learning, well-being, and sense of participation. Results can inform the development of schools in ways that strengthen children’s connection to nature, enhance experiential learning, and promote sustainable educational practices. Keywords: environmental education, outdoor activities, nature connection, stimulation, child visibility, outdoor environment, constructions of childhood
Keywords: ympäristökasvatus; ulkoilu; luontosuhde; virikkeellisyys; lapsinäkyvyys; ulkoympäristö; lapsuuden konstruktiot; ekopedagogiikka; kestävä kehitys; kasvatus; ekologia; opettajuus