Aggressiivinen verosuunnittelu ja yritysvastuu - Ilmarinen, Pyry (fi=Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu|en=University of Turku. Turku School of Economics|, 2017)
Verotus on noussut yhä keskeisemmäksi osaksi julkista ja poliittista keskustelua. Siinä missä verot on perinteisesti mielletty vain minimoitavaksi kustannuseräksi, asetelma on muuttunut ja myös veronmaksun vastuullisuus on tullut mukaan keskusteluun. Tätä taustaa vasten tämän tutkielman tavoitteena on ollut arvioida aggressiivisen verosuunnittelun ja yritysvastuun välistä suhdetta sekä sitä, minkälaisia ongelmia aggressiiviseen verosuunnitteluun ja siihen puuttumiseen liittyy. Tutkimusote on käsiteanalyyttinen. Teoriapohja rakentuu tutkielman alussa yritysvastuun peruskysymysten sekä verosuunnitteluun ja veron minimointiin liittyvän käsitteistön päälle. Myöhemmin tutkielmassa aineisto koostuu aiemman tutkimuskirjallisuuden ohella esimerkkitapauksista ja muusta ajankohtaisesta materiaalista, kuten EU:n ja OECD:n raporteista. Aggressiivisen verosuunnittelun ongelmakohdista tutkielmassa nousi esille muun muassa valtioiden verotusoikeuden rapautuminen, verotulojen menettäminen, yritysten epätasainen kilpailuasetelma, haitallinen verokilpailu ja verotaakan siirtyminen muille veronmaksajille. Ongelmiin puuttumisessa haasteelliseksi, mutta myös tärkeimmäksi, nähtiin aidosti monikansalliset ratkaisut. Niitä tarvitaan, koska kansainvälinen verojärjestelmä ei ole pysynyt yritysmaailman ja sen yhä monimutkaisempien transaktioiden perässä, ja yksittäiset valtiotasoiset ratkaisut helposti vain pahentaisivat kokonaistilannetta. Vastakkain ovat myös yhtäältä yritysten haluttomuus avata verosuunnitteluaan ja toisaalta edellä mainitut ongelmat, joiden ratkaisemiseksi ja paremman tunnistamisen tueksi tarvitaan laajempaa läpinäkyvyyttä. Tutkielma vahvistaa kasvussa olevaa näkemystä siitä, että yritysten verosuunnitteluun liittyy myös välillisiä yritysvastuun ulottuvuuksia, uhkia, mahdollisuuksia ja seurauksia. Keskeinen ongelma liittyy rajanvetoon. Mikä on vastuullista, mikä vastuutonta ja kuka sen määrittelee? Selkeä rajanveto ei ole mahdollista, mutta tärkeimpinä tekijöinä veronmaksun vastuullisuutta arvioitaessa voidaan pitää valtioiden verotusoikeuden kunnioittamista, liiketaloudellisen substanssin osalta ohuista verovetoisista keinoista pidättäytymistä sekä läpinäkyvyyttä. Tulevaisuus näyttää, reagoivatko yritykset kiristymässä olevaan toimintaympäristöön proaktiivisesti vai vasta pakon edessä jatkuvasti verolainsäädännön rajoja hakien. Jälkimmäistä on realistista pitää todennäköisempänä, mutta odotettavissa on vähintään se, että vastatakseen sidosryhmiensä paineeseen yritykset tulevat painottamaan viestinnässään yhä enemmän vastuullisuuttaan ja myös raportoimaan veronmaksustaan aiempaa enemmän olipa todellisuus raportoinnin ja medialausuntojen takana mitä tahansa.