Epidermaalisen kasvutekijän reseptorin sekä fosfoinositidi-3-kinaasin ja proteiinikinaasi B:n välittämän signaloinnin vaikutus pään ja kaulan alueen syöpien säderesistenssiin - Peetumber, Titiksha (My University, 2024)
Pään ja kaulan alueen syöviksi luokitellaan pahanlaatuiset kasvaimet, jotka kehittyvät suuontelon, kurkunpään, nielun, huulten, nenän sekä isojen sylkirauhasten alueelle. Suurin osa näistä syövistä on limakalvolta lähtöisin olevia levyepiteelisyöpiä. Ensisijaiset riskitekijät pään ja kaulan alueen syöpien kehittymiseen ovat tupakka, alkoholi ja ihmisen papilloomavirus. Pään ja kaulan alueen syöpien hoitoon käytetään sädehoitoa joko yksin monoterapiana tai osana yhdistelmähoitoa. Monoterapiana sädehoitoa käytetään varhaisen vaiheen syöpien hoitoon, kun taas paikallisesti tai alueellisesti edenneiden syöpien hoitoon sitä käytetään osana yhdistelmähoitoa. Sädehoitoa sisältävän hoidon onnistuminen riippuu kasvaimen sädeherkkyydestä tai sen puutteesta. Kasvaimen säderesistenssi voi johtaa hoidon epäonnistumiseen, jolloin kasvain levittäytyy tai uusiutuu hoidosta huolimatta. Pään ja kaulan alueen syöpien säderesistenssin kehittymiseen vaikuttavat epidermaalisen kasvutekijän reseptorin (EGFR) sekä fosfoinositidi-3-kinaasi ja proteiinikinaasi B:n (PI3K/AKT) säätelemät signalointireitit. EGFR on yliekspressoitunut 90 %:ssa pään ja kaulan alueen syövistä ja korkea EGFR ekspressio on liitetty huonontuneeseen ennusteeseen potilailla. Korkean EGFR-ekspression omaavilla potilailla on huonompi ennuste kokonaiseloonjäämisen, taudittoman elossaoloajan ja kasvaimen paikallisen uusiutumisen suhteen kuin alhaisen EGFR-ekspression potilailla. EGFR:n inhiboimiseen on kehitetty monoklonaalinen vasta-aine setuksimab, jota käytetään yhtenä hoitokeinona uusiutuneiden tai mestastaattisten pään ja kaulan alueen syöpien hoidossa. PI3K/AKT on kaikista yleisimmin mutatoitunut signalointireitti pään ja kaulan alueen syövissä. PI3K/AKT-signaloinnin inhiboinnin on soluviljelmissä havaittu lisäävän solujen sädeherkkyyttä. Inhiboinnin indusoiman sädeherkkyyden on havaittu johtuvan muun muassa säteilyn aiheuttamien DNA:n kaksoissäiekatkosten korjauksen estymisestä, solusyklin pysähtymisestä sekä solujen proliferaation estymisestä. Meneillään olevissa kliinisissä kokeissa, joissa tutkitaan PI3K/AKT-signalointia inhiboivien lääkkeiden vaikutusta pään ja kaulan alueen syöpiin, pyritään määrittämään eri lääkeaineiden sopivuus potilaille sekä niiden teho yhdessä muiden hoitokeinojen kanssa.
Keywords: Pään ja kaulan alueen syöpä, sädehoito, säderesistenssi, sädeherkkyys, epidermaalisen kasvutekijän reseptori, EGFR, PI3K/AKT-signalointi