Äidin raskaudenaikainen ja raskaudenjälkeinen psyykkinen oireilu ja vauvan turhautumisalttius kuuden kuukauden iässä - Kanerva, Jenna (My University, 2019)
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet äidin raskaudenaikaisen ja raskaudenjälkeisen ahdistus- ja masennusoireilun altistavan vauvan stressille ja lisäävään tätä kautta vauvan negatiivista emotionaalista reaktiivisuutta. Lisäksi vauvan sukupuolen on esitetty vaikuttavan äidin psyykkisen oireilun ja negatiivisen emotionaalisen reaktiivisuuden väliseen yhteyteen. Erityisesti tyttövauvojen on esitetty reagoivan emotionaalisesti voimakkaammin altistuttuaan raskaudenaikaiselle ja syntymän jälkeiselle stressialtistukselle. Kuitenkin äidin psyykkisen oireilun yhteyttä erityisesti turhautumisalttiuteen, joka on yksi negatiivisen reaktiivisuuden osatekijä, on tutkittu vähemmän, ja sukupuolen merkitystä on tutkittu lähinnä pienissä otoksissa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää äidin raskaudenaikaisen ja raskaudenjälkeisen psyykkisen oireilun yhteyttä äidin arvioimaan vauvan turhautumisalttiuteen kuuden kuukauden iässä. Tutkimuksessa selvitettiin ennustavatko eri oirekyselyissä saadut pistemäärät eri tavoin vauvan turhautumisalttiutta. Lisäksi oltiin kiinnostuneita siitä, vaikuttaako äidin psyykkinen oireilu eri tavoilla poika- ja tyttövauvojen arvioituun turhautumisalttiuteen. Tutkimukseen osallistui 664 äiti-vauva-paria Turusta ja sen lähiseuduilta. Tutkimukseen osallistuneet äidit vastasivat raskausaikana kolmeen psyykkistä oireilua kartoittavaan kyselylomakkeeseen: Edinburgh Postnatal Depression Scale (EDPS), the Sympton-cheklist-90 (SCL-90) ja Pregnancy-Related Anxiety Questionnaire-Revised (PRAQ-R2), joiden avulla kartoitettiin masennusoireita, yleisiä ahdistusoireita ja raskauteen liittyviä ahdistusoireita. Kyselyt lähetettiin äideille raskausviikoilla 14, 24 ja 34 sekä kuusi kuukautta lapsen syntymän jälkeen. Vauvan temperamenttia ja siihen liittyvää turhautumisalttiutta mitattiin Infant Temperament Questionnaire Revised (IBQ-R) Short Form- kyselylomakkeella, joka lähetettiin vanhemmille täytettäväksi vauvan ollessa kuuden kuukauden ikäinen. Tulosten mukaan vain äidin raskaudenjälkeinen masennusoireilu selitti vauvan turhautumisalttiutta koko otoksessa. Kuitenkin äidin raskaudenaikaisilla ja raskaudenjälkeisillä ahdistusoireilla ja vauvan sukupuolella oli yhdysvaikutus: raskaudenaikaiset ja raskaudenjälkeiset oireet olivat yhteydessä turhautumisalttiuteen vain tyttövauvoilla. Erityisesti raskauteen liittyvät ahdistusoireet tai raskaudenaikaiset masennusoireet eivät selittäneet vauvan turhautumisalttiutta. Tutkimuksen tulokset tukevat aiempaa käsitystä raskaudenaikaisen ja raskaudenjälkeisen stressialtistuksen vaikutuksista vauvan temperamenttiin ja negatiiviseen emotionaaliseen reaktiivisuuteen. Lisäksi eri oiretyypeillä ja stressialtistuksen ajankohdalla: raskaudenaikainen vai raskaudenjälkeinen, on toisistaan eroavia vaikutuksia vauvan turhautumisalttiuteen. Tulosten perusteella vauvan sukupuoli muokkaa raskaudenaikaisen ja raskaudenjälkeisen stressialtistuksen vaikutuksia.
Keywords: psyykkinen oireilu, raskaudenaikainen stressi, syntymän jälkeinen stressi, masennus, ahdistus, raskauteen liittyvä ahdistus, turhautumisalttius, temperamentti, sukupuoli