Opettajattareksi sopimaton? Diskurssianalyysi seminaarien naisoppilaiden poikkeavuuden tulkinnasta ja kontrollista Suomessa 1860 -1960 -luvuilla
Aikio, Lilja (2016-03-18)
Opettajattareksi sopimaton? Diskurssianalyysi seminaarien naisoppilaiden poikkeavuuden tulkinnasta ja kontrollista Suomessa 1860 -1960 -luvuilla
Aikio, Lilja
(18.03.2016)
Annales Universitatis Turkuensis C 417 Turun yliopisto
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-6414-7
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-6414-7
Kuvaus
Siirretty Doriasta
Tiivistelmä
Tutkimus sijoittuu konstruktivismin ja kasvatuksen historian alueille. Tutkin diskurssianalyysin keinoin miten opettajiksi opiskelevien tyttö- ja naisoppilaiden poikkeavuuden tulkintoja on luotu, ylläpidetty ja uusinnettu 1860-1960 -lukujen Suomessa. Huomio on siinä miten opettajaseminaarien tyttö- ja naisoppilaiden käyttäytymistä on tulkittu poikkeavaksi opettajakokousten pöytäkirjojen teksteissä; miten poikkeavuutta on luotu diskursseilla - ja miten diskurssit ja niiden tulkinnat ovat olleet sukupuolitettuja.
Tutkimusaiheeseen diskurssianalyysi soveltuu niin metodiksi kuin viitekehykseksikin, koska poikkeavuuden, normaalin ja epänormaalin rakentuminen tapahtuu kielenkäytön, vuorovaikutuksen ja sosiaalisen toiminnan keskinäisissä suhteissa. Pyrkimyksenä on tietoisuuden lisääminen niistä prosesseista, joissa näitä poikkeavuuden tulkintoja luotiin.
Aineistoni koostuu rangaistustapauksista, jotka ovat kirjattu viiden opettajaseminaarin opettajakokousten pöytäkirjoihin vuosien 1863 - 1962 välisenä aikana. Rikkomustapauksia on yhteensä 1436, joista 194 tyttöoppilaiden tekemiä. Ajanjakso alkaa kansalaisyhteiskunnan ja kansanopetuksen synnystä ja päättyy peruskoulun alkuvaiheisiin.
Vaikka seminaarien virallinen ja julkinen säännöstö oli kohdistettu yhtälailla nais- ja miesoppilaille, sisälsivät diskursseihin kätkeytyvät normistot seminaarien tyttö- ja naisoppilaille omat erilliset rajat, joiden ylittäminen teki heistä poikkeavia. Tyttö- ja naisoppilaiden poikkeavuus opettajaseminaareissa on ollut poikkeamista Jumalan säätämästä järjestyksestä, jossa naisella on määrätty paikkansa, asemansa ja tehtävänsä. Kun poika- ja miesoppilaiden normeista ja seminaarien säännöistä poikkeamisia on käsitelty opettajakokouksissa rikoksina, on tyttö- ja naisoppilaiden rikkeitä pyritty näkemään sairauden kaltaisina moraalia ja ymmärrystä heikentävinä tiloina. Ennen kaikkea ne ovat olleet rikkomuksia oikeanlaista naiseutta eli ”tosinaiseuden” mallia vastaan. Naisopettajuuden malli kansan äitinä ja mallikansalaisena sekä nöyrän, alistuvan, vaatimattoman ja säyseän ”tosinaisen” mallit olivat lähes yhdenmukaiset ja ne ovat luoneet ja ylläpitäneet tyttö- ja naisoppilaiden toiseutta. Diskurssit, joilla tätä toiseutta ylläpidettiin, elivät opettajaseminaarien pöytäkirjateksteissä liki sadan vuoden ajan vain painotuserojen muuttuessa hieman.
Toivon työni herättävän pohdintaa siitä, mitä saattaisivat olla oman aikamme vastaavanlaiset itsestäänselvyydet, jotka otamme annettuina ja jotka kyseenalaistamattomina totuuksina rajoittavat niin kasvatettavien kuin kasvattajienkin omaksi itsekseen tulemista. An unsuitable woman for a teacher? A discourse analysis of the interpretations of deviance and control of female teacher students in Finland from 1860s´ to 1960s
In this research, I am approaching the question of how the interpretations of deviance of female teacher students have been socially constructed, maintained and reproduced in Finland from 1860s to 1960s, by means of discourse analysis. This study focuses on how the behaviour of the female students of teacher seminars (teacher training colleges) have been interpreted as deviating from normal behaviour in the seminar archives and records. Furthermore, how deviance has been constructed with discourse and how discourses and interpretations have been gendered.
In this research, discourse analysis acts both as the method and the frame of reference. This dual function is due to the process of what is normal, abnormal or deviant constructed by the use of the language, interaction and interrelations of social actions.
The aim of this research is to raise awareness on the processes that were used to create interpretations of deviations. Research material consists of the sanction case records of five different teacher seminars between the years 1863 – 1962. Of 1436 recorded infringements, 194 were made by a female student. The time frame of this research begins from the birth of civil society and ends when the comprehensive school reform was at its early stages.
Albeit official and public rules and regulations were aimed at both male and female students, the norms hidden in discourses uphold their own, differing from social rules and boundaries for female students. Breaking these social rules and boundaries labelled a female student as deviant. Deviance of female teacher seminar students has been considered as diverging from the God-given natural order, wherein a woman had her predetermined function and position. Whereas breaching the norms and rules of the seminars by male students have been treated as crimes in the staff meetings, the offences of the female students have been tended to be seen as an illness-like state or lack of morals or comprehension.
Most of all, female students offending the rules and morals, were offending the ideal of an approved way or being a woman or an ideal of 'the true womanhood´. The three ideals of a female teacher as a model citizen, as ´the mother of the nation´, and as a humble, docile and submissive model of ´the true womanhood´ were nearly identical. These ideals have created and maintained the otherness of the female students. Discourses upholding this otherness were alive and well in the records of the teacher seminars for almost a century, with merely slight changes in emphasis.
I wish this research would awaken the reader to reflect upon similar unquestioned ideals given to us and taken for granted that are restricting both educators and educates from truly becoming themselves.
Tutkimusaiheeseen diskurssianalyysi soveltuu niin metodiksi kuin viitekehykseksikin, koska poikkeavuuden, normaalin ja epänormaalin rakentuminen tapahtuu kielenkäytön, vuorovaikutuksen ja sosiaalisen toiminnan keskinäisissä suhteissa. Pyrkimyksenä on tietoisuuden lisääminen niistä prosesseista, joissa näitä poikkeavuuden tulkintoja luotiin.
Aineistoni koostuu rangaistustapauksista, jotka ovat kirjattu viiden opettajaseminaarin opettajakokousten pöytäkirjoihin vuosien 1863 - 1962 välisenä aikana. Rikkomustapauksia on yhteensä 1436, joista 194 tyttöoppilaiden tekemiä. Ajanjakso alkaa kansalaisyhteiskunnan ja kansanopetuksen synnystä ja päättyy peruskoulun alkuvaiheisiin.
Vaikka seminaarien virallinen ja julkinen säännöstö oli kohdistettu yhtälailla nais- ja miesoppilaille, sisälsivät diskursseihin kätkeytyvät normistot seminaarien tyttö- ja naisoppilaille omat erilliset rajat, joiden ylittäminen teki heistä poikkeavia. Tyttö- ja naisoppilaiden poikkeavuus opettajaseminaareissa on ollut poikkeamista Jumalan säätämästä järjestyksestä, jossa naisella on määrätty paikkansa, asemansa ja tehtävänsä. Kun poika- ja miesoppilaiden normeista ja seminaarien säännöistä poikkeamisia on käsitelty opettajakokouksissa rikoksina, on tyttö- ja naisoppilaiden rikkeitä pyritty näkemään sairauden kaltaisina moraalia ja ymmärrystä heikentävinä tiloina. Ennen kaikkea ne ovat olleet rikkomuksia oikeanlaista naiseutta eli ”tosinaiseuden” mallia vastaan. Naisopettajuuden malli kansan äitinä ja mallikansalaisena sekä nöyrän, alistuvan, vaatimattoman ja säyseän ”tosinaisen” mallit olivat lähes yhdenmukaiset ja ne ovat luoneet ja ylläpitäneet tyttö- ja naisoppilaiden toiseutta. Diskurssit, joilla tätä toiseutta ylläpidettiin, elivät opettajaseminaarien pöytäkirjateksteissä liki sadan vuoden ajan vain painotuserojen muuttuessa hieman.
Toivon työni herättävän pohdintaa siitä, mitä saattaisivat olla oman aikamme vastaavanlaiset itsestäänselvyydet, jotka otamme annettuina ja jotka kyseenalaistamattomina totuuksina rajoittavat niin kasvatettavien kuin kasvattajienkin omaksi itsekseen tulemista.
In this research, I am approaching the question of how the interpretations of deviance of female teacher students have been socially constructed, maintained and reproduced in Finland from 1860s to 1960s, by means of discourse analysis. This study focuses on how the behaviour of the female students of teacher seminars (teacher training colleges) have been interpreted as deviating from normal behaviour in the seminar archives and records. Furthermore, how deviance has been constructed with discourse and how discourses and interpretations have been gendered.
In this research, discourse analysis acts both as the method and the frame of reference. This dual function is due to the process of what is normal, abnormal or deviant constructed by the use of the language, interaction and interrelations of social actions.
The aim of this research is to raise awareness on the processes that were used to create interpretations of deviations. Research material consists of the sanction case records of five different teacher seminars between the years 1863 – 1962. Of 1436 recorded infringements, 194 were made by a female student. The time frame of this research begins from the birth of civil society and ends when the comprehensive school reform was at its early stages.
Albeit official and public rules and regulations were aimed at both male and female students, the norms hidden in discourses uphold their own, differing from social rules and boundaries for female students. Breaking these social rules and boundaries labelled a female student as deviant. Deviance of female teacher seminar students has been considered as diverging from the God-given natural order, wherein a woman had her predetermined function and position. Whereas breaching the norms and rules of the seminars by male students have been treated as crimes in the staff meetings, the offences of the female students have been tended to be seen as an illness-like state or lack of morals or comprehension.
Most of all, female students offending the rules and morals, were offending the ideal of an approved way or being a woman or an ideal of 'the true womanhood´. The three ideals of a female teacher as a model citizen, as ´the mother of the nation´, and as a humble, docile and submissive model of ´the true womanhood´ were nearly identical. These ideals have created and maintained the otherness of the female students. Discourses upholding this otherness were alive and well in the records of the teacher seminars for almost a century, with merely slight changes in emphasis.
I wish this research would awaken the reader to reflect upon similar unquestioned ideals given to us and taken for granted that are restricting both educators and educates from truly becoming themselves.
Kokoelmat
- Väitöskirjat [2771]