Survey of transportation of liquid bulk chemicals in the Baltic Sea
Posti, Antti; Häkkinen, Jani (2012-09-18)
Survey of transportation of liquid bulk chemicals in the Baltic Sea
Posti, Antti
Häkkinen, Jani
(18.09.2012)
Turun yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen julkaisuja - Publications from The Centre For Maritime Studies A 60 Turun yliopisto
Julkaisun pysyvä osoite on:
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-5001-0
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-29-5001-0
Kuvaus
Siirretty Doriasta
Tiivistelmä
This study is made as a part of the Chembaltic (Risks of Maritime Transportation of
Chemicals in Baltic Sea) project which gathers information on the chemicals
transported in the Baltic Sea. The purpose of this study is to provide an overview of
handling volumes of liquid bulk chemicals (including liquefied gases) in the Baltic Sea
ports and to find out what the most transported liquid bulk chemicals in the Baltic Sea
are. Oil and oil products are also viewed in this study but only in a general level. Oils
and oil products may also include chemical-related substances (e.g. certain bio-fuels
which belong to MARPOL annex II category) in some cargo statistics. Chemicals in
packaged form are excluded from the study.
Most of the facts about the transport volumes of chemicals presented in this study are
based on secondary written sources of Scandinavian, Russian, Baltic and international
origin. Furthermore, statistical sources, academic journals, periodicals, newspapers and
in later years also different homepages on the Internet have been used as sources of
information. Chemical handling volumes in Finnish ports were examined in more detail
by using a nationwide vessel traffic system called PortNet.
Many previous studies have shown that the Baltic Sea ports are annually handling more
than 11 million tonnes of liquid chemicals transported in bulk. Based on this study, it
appears that the number may be even higher. The liquid bulk chemicals account for
approximately 4 % of the total amount of liquid bulk cargoes handled in the Baltic Sea
ports. Most of the liquid bulk chemicals are handled in Finnish and Swedish ports and
their proportion of all liquid chemicals handled in the Baltic Sea is altogether over 50
%. The most handled chemicals in the Baltic Sea ports are methanol, sodium hydroxide
solution, ammonia, sulphuric and phosphoric acid, pentanes, aromatic free solvents,
xylenes, methyl tert-butyl ether (MTBE) and ethanol and ethanol solutions. All of these
chemicals are handled at least hundred thousand tonnes or some of them even over 1
million tonnes per year, but since chemical-specific data from all the Baltic Sea
countries is not available, the exact tonnages could not be calculated in this study. In
addition to these above-mentioned chemicals, there are also other high volume
chemicals handled in the Baltic Sea ports (e.g. ethylene, propane and butane) but exact
tonnes are missing. Furthermore, high amounts of liquid fertilisers, such as solution of
urea and ammonium nitrate in water, are transported in the Baltic Sea. The results of the
study can be considered indicative.
Updated information about transported chemicals in the Baltic Sea is the first step in the
risk assessment of the chemicals. The chemical-specific transportation data help to
target hazard or e.g. grounding/collision risk evaluations to chemicals that are handled
most or have significant environmental hazard potential. Data gathered in this study will
be used as background information in later stages of the Chembaltic project when the
risks of the chemicals transported in the Baltic Sea are assessed to highlight the
chemicals that require special attention from an environmental point of view in potential
marine accident situations in the Baltic Sea area. Tämä tutkimus on tehty osana Chembaltic (Kemikaalikuljetusten riskit Itämerellä)
-hanketta, jonka tavoitteena on kerätä tietoa Itämerellä kuljettavista kemikaaleista.
Tutkimuksen tavoitteena on tehdä yleiskuvaus Itämeren satamissa irtolastina
kuljetettavien nestemäisten kemikaalien (pitäen sisällään myös nestemäiset kaasut)
käsittelymääristä ja saada selville Itämerellä eniten kuljetettavat nestemäiset kemikaalit.
Tutkimuksessa on tarkasteltu myös öljy- ja öljytuotteiden kuljetusmääriä yleisellä
tasolla. Öljyt ja öljytuotteet saattavat pitää sisällään myös kemikaaleja (esim.
biopolttoaineet kuuluvat MARPOL II -kategoriaan) joissakin tavaratilastoissa.
Pakattuina kuljetettavat kemikaalit on jätetty tutkimuksessa tarkastelun ulkopuolelle.
Raportissa esitetyt kemikaalien kuljetustiedot perustuvat pääasiassa tehtyyn
kirjallisuustutkielmaan, jossa käytettiin lähteinä sekä kansallisia että kansainvälisiä
julkaisuja. Käytetyt lähteet vaihtelivat logistiikka-alan aikakauslehdistä virallisiin
tilastoraportteihin ja -tietokantoihin sekä tieteellisiin julkaisuihin. Myös satamien,
terminaalien ja operaattorien omat Internet-sivut toimivat tietolähteinä tutkimuksessa.
Suomen satamien osalta kemikaalien käsittelymäärät tutkittiin tarkasti hyödyntäen
kansallista PortNet-alusliikennejärjestelmää.
Monien edeltävien tutkimusten mukaan Itämeren satamissa käsitellään vuosittain yli 11
miljoonaa tonnia nestemäisiä irtolastina kuljetettavia kemikaaleja. Tämän tutkimuksen
perusteella vaikuttaa siltä, että kemikaalien kuljetusmäärä voi olla tätä suurempikin
johtuen eri maiden erilaisista kemikaalien tilastointitavoista. Kemikaalien osuus kaikista
Itämerellä kuljetettavista nestemäisistä irtolastikuljetuksista on noin 4 % tonnimäärässä
mitattuna. Suomen ja Ruotsin satamat käsittelevät yhteensä yli puolet kaikista
Itämerellä irtolastina kuljetettavista nestemäisistä kemikaaleista. Itämeren satamissa
selvästi eniten käsiteltäviä kemikaaleja ovat metanoli, natriumhydroksidi, ammoniakki,
rikki- ja fosforihappo, pentaanit, ksyleenit, metyyli-tert-butyylieetteri (MTBE) sekä
etanoli ja etanoliliuokset. Kaikkia näitä kemikaaleja käsitellään Itämeren satamissa
vähintään sata tuhatta tonnia vuosittain. Edellä mainittujen kemikaalien lisäksi Itämeren
satamissa käsitellään muitakin kemikaaleja, joiden kuljetusmäärät voivat olla yhtä
suuria. Näistä kemikaaleista esimerkkejä ovat etyleeni, propaani ja butaani. Lisäksi
monia nestemäisiä lannoitteita kuljetetaan huomattavan suuria määriä. Tutkimuksen
tuloksia tarkasteltaessa on huomattava, ettei kaikkien Itämeren maiden ja satamien
osalta ollut saatavissa kemikaalikohtaisia tietoja. Tämän vuoksi tutkimuksessa ei ollut
mahdollista laskea tarkkoja tonnimääriä Itämeren satamissa käsiteltäville kemikaaleille.
Tutkimuksessa saatuja tuloksia voidaan kuitenkin pitää suuntaa-antavina.
Päivitetty tieto Itämeren satamissa käsiteltävistä kemikaaleista luo perustan
kemikaalikuljetusten riskien arvioimiseksi. Tiedon avulla kemikaalikuljetusten
riskienarviointi voidaan kohdistaa niihin kemikaaleihin, joita kuljetetaan Itämerellä
eniten ja/tai jotka ominaisuuksiensa puolesta pitävät sisällään suurimman
ympäristöriskipotentiaalin. Tämä raportti toimii taustatietona Chembaltic-hankkeen
myöhemmissä vaiheissa toteutettavalle Itämeren kemikaalikuljetusten
riskienarviointityölle.
Chemicals in Baltic Sea) project which gathers information on the chemicals
transported in the Baltic Sea. The purpose of this study is to provide an overview of
handling volumes of liquid bulk chemicals (including liquefied gases) in the Baltic Sea
ports and to find out what the most transported liquid bulk chemicals in the Baltic Sea
are. Oil and oil products are also viewed in this study but only in a general level. Oils
and oil products may also include chemical-related substances (e.g. certain bio-fuels
which belong to MARPOL annex II category) in some cargo statistics. Chemicals in
packaged form are excluded from the study.
Most of the facts about the transport volumes of chemicals presented in this study are
based on secondary written sources of Scandinavian, Russian, Baltic and international
origin. Furthermore, statistical sources, academic journals, periodicals, newspapers and
in later years also different homepages on the Internet have been used as sources of
information. Chemical handling volumes in Finnish ports were examined in more detail
by using a nationwide vessel traffic system called PortNet.
Many previous studies have shown that the Baltic Sea ports are annually handling more
than 11 million tonnes of liquid chemicals transported in bulk. Based on this study, it
appears that the number may be even higher. The liquid bulk chemicals account for
approximately 4 % of the total amount of liquid bulk cargoes handled in the Baltic Sea
ports. Most of the liquid bulk chemicals are handled in Finnish and Swedish ports and
their proportion of all liquid chemicals handled in the Baltic Sea is altogether over 50
%. The most handled chemicals in the Baltic Sea ports are methanol, sodium hydroxide
solution, ammonia, sulphuric and phosphoric acid, pentanes, aromatic free solvents,
xylenes, methyl tert-butyl ether (MTBE) and ethanol and ethanol solutions. All of these
chemicals are handled at least hundred thousand tonnes or some of them even over 1
million tonnes per year, but since chemical-specific data from all the Baltic Sea
countries is not available, the exact tonnages could not be calculated in this study. In
addition to these above-mentioned chemicals, there are also other high volume
chemicals handled in the Baltic Sea ports (e.g. ethylene, propane and butane) but exact
tonnes are missing. Furthermore, high amounts of liquid fertilisers, such as solution of
urea and ammonium nitrate in water, are transported in the Baltic Sea. The results of the
study can be considered indicative.
Updated information about transported chemicals in the Baltic Sea is the first step in the
risk assessment of the chemicals. The chemical-specific transportation data help to
target hazard or e.g. grounding/collision risk evaluations to chemicals that are handled
most or have significant environmental hazard potential. Data gathered in this study will
be used as background information in later stages of the Chembaltic project when the
risks of the chemicals transported in the Baltic Sea are assessed to highlight the
chemicals that require special attention from an environmental point of view in potential
marine accident situations in the Baltic Sea area.
-hanketta, jonka tavoitteena on kerätä tietoa Itämerellä kuljettavista kemikaaleista.
Tutkimuksen tavoitteena on tehdä yleiskuvaus Itämeren satamissa irtolastina
kuljetettavien nestemäisten kemikaalien (pitäen sisällään myös nestemäiset kaasut)
käsittelymääristä ja saada selville Itämerellä eniten kuljetettavat nestemäiset kemikaalit.
Tutkimuksessa on tarkasteltu myös öljy- ja öljytuotteiden kuljetusmääriä yleisellä
tasolla. Öljyt ja öljytuotteet saattavat pitää sisällään myös kemikaaleja (esim.
biopolttoaineet kuuluvat MARPOL II -kategoriaan) joissakin tavaratilastoissa.
Pakattuina kuljetettavat kemikaalit on jätetty tutkimuksessa tarkastelun ulkopuolelle.
Raportissa esitetyt kemikaalien kuljetustiedot perustuvat pääasiassa tehtyyn
kirjallisuustutkielmaan, jossa käytettiin lähteinä sekä kansallisia että kansainvälisiä
julkaisuja. Käytetyt lähteet vaihtelivat logistiikka-alan aikakauslehdistä virallisiin
tilastoraportteihin ja -tietokantoihin sekä tieteellisiin julkaisuihin. Myös satamien,
terminaalien ja operaattorien omat Internet-sivut toimivat tietolähteinä tutkimuksessa.
Suomen satamien osalta kemikaalien käsittelymäärät tutkittiin tarkasti hyödyntäen
kansallista PortNet-alusliikennejärjestelmää.
Monien edeltävien tutkimusten mukaan Itämeren satamissa käsitellään vuosittain yli 11
miljoonaa tonnia nestemäisiä irtolastina kuljetettavia kemikaaleja. Tämän tutkimuksen
perusteella vaikuttaa siltä, että kemikaalien kuljetusmäärä voi olla tätä suurempikin
johtuen eri maiden erilaisista kemikaalien tilastointitavoista. Kemikaalien osuus kaikista
Itämerellä kuljetettavista nestemäisistä irtolastikuljetuksista on noin 4 % tonnimäärässä
mitattuna. Suomen ja Ruotsin satamat käsittelevät yhteensä yli puolet kaikista
Itämerellä irtolastina kuljetettavista nestemäisistä kemikaaleista. Itämeren satamissa
selvästi eniten käsiteltäviä kemikaaleja ovat metanoli, natriumhydroksidi, ammoniakki,
rikki- ja fosforihappo, pentaanit, ksyleenit, metyyli-tert-butyylieetteri (MTBE) sekä
etanoli ja etanoliliuokset. Kaikkia näitä kemikaaleja käsitellään Itämeren satamissa
vähintään sata tuhatta tonnia vuosittain. Edellä mainittujen kemikaalien lisäksi Itämeren
satamissa käsitellään muitakin kemikaaleja, joiden kuljetusmäärät voivat olla yhtä
suuria. Näistä kemikaaleista esimerkkejä ovat etyleeni, propaani ja butaani. Lisäksi
monia nestemäisiä lannoitteita kuljetetaan huomattavan suuria määriä. Tutkimuksen
tuloksia tarkasteltaessa on huomattava, ettei kaikkien Itämeren maiden ja satamien
osalta ollut saatavissa kemikaalikohtaisia tietoja. Tämän vuoksi tutkimuksessa ei ollut
mahdollista laskea tarkkoja tonnimääriä Itämeren satamissa käsiteltäville kemikaaleille.
Tutkimuksessa saatuja tuloksia voidaan kuitenkin pitää suuntaa-antavina.
Päivitetty tieto Itämeren satamissa käsiteltävistä kemikaaleista luo perustan
kemikaalikuljetusten riskien arvioimiseksi. Tiedon avulla kemikaalikuljetusten
riskienarviointi voidaan kohdistaa niihin kemikaaleihin, joita kuljetetaan Itämerellä
eniten ja/tai jotka ominaisuuksiensa puolesta pitävät sisällään suurimman
ympäristöriskipotentiaalin. Tämä raportti toimii taustatietona Chembaltic-hankkeen
myöhemmissä vaiheissa toteutettavalle Itämeren kemikaalikuljetusten
riskienarviointityölle.
Kokoelmat
- Erillisteokset ja sarjat [745]